Språkreformer+1907-1950

// Skrevet av Maria Kjus, Celine Tomren og Eline Rian //

På Stortinget i 1907 ble lovene fra Aars-komiteen vedtatt. Hovedpoenget var at norske talemålsformer skulle ligge til grunn for skriftlig norsk bokmål. Folket ønsket så få endringer som mulig. Dette kan man se i for eksempel leseboka til Nordahl Rolfsen. "Det var mykje til fint mildt haustvêr me fekk det aaret. Inkje berre geiterne berga seg sjølve ute til fram imot jol [...]" (Sivle 1909). "Det var midtvinters og knakende koldt. Himmelen var staalblaa og dirret av sol[...]" (Bull 1909). Nye rettskrivningsregler for nynorsk og bokmål skulle innføres da Venstre satt i regjeringen i 1916. De ønsket et felles skriftspråk i Norge som tok utgangspunkt i både nynorsk og bokmål. Det norske talemålet skulle ligge som normgrunnlag i begge målformene. I 1907 ble endringene i bokmål innført og de ble raskt tatt i bruk av befolkningen. Da endringen i bokmål hadde en så positiv utvikling, ville de endre rettskrivningen slik at formen ble nærmere og mer lik nynorsk. De mente at dette ville «åpne veien frem mot nasjonal samling på grunnlag av folkets virkelige talespråk» (Jansson mfl. 2009 s.160). En av de nye endringene var a-endingen i hunkjønnsord bestemt form entall. Dette gjaldt for begge formene. Stortinget godkjente de nye rettskrivningsreglene i 1917 (Jansson mfl. 2009 s.161). I 1938 ble det vedtatt et språksystem med hovedformer, jamstilte former og sideformer (klammeformer). Denne reformen førte til voldsomme protester og debatter. Oslovedtaket ble også innført. Det gikk ut på at «undervisningen skulle bruke de formene som ligger nærmest barnets talemål og er ens for bokmål og nynorsk» (Jansson, Kristoffersen, Krogh, & Michelsen, 2003 s.162). Dette var spesielt foreldre og lærere sterkt imot og organiserte seg i noe de kalte “Foreldreaksjonen mot samnorsk”. Foreldreaksjonen samlet inn over en halv million underskrifter og sto samlet med riksmålforsamlingen, som også var sterkt imot de samnorske tendensene. Det endte med at Oslovedtaket ble omgjort.

Skrevet 14.02.2012

Kilder: Bull, Jacob B. 1909. //Veslebakken//. Jansson, Benthe Kolberg, Kristian E. Kristoffersen, Jannik Krogh, og Per Arne Michelsen. 2009. //Tema vg3//. 2. utg. Det Norske Samlaget. Sivle, Per. 1909. //Berre ein hund//.