Gammel+språkhistorie


 * Fra urnordisk til dansk-norsk språk **

// Skrevet av Turid Barkald, Lars Omland Jakobsen og Marte Tvenge //

De eldste bevarte tekstene funnet i Norden er skrevet med skrifttegnet runer. Dette runealfabetet blir kalt fuþark. De eldste runeinnskriftene er fra 400-tallet og er skrevet på urnordisk. Det urnordiske språket ble brukt frem til 700-tallet, da det norrøne språket overtok. Utover 1000-tallet ble det mer og mer vanlig å bruke det latinske alfabetet når man skrev norrønt. De eldste bevarte håndskriftene på norrønt er fra siste halvdel av 1100-tallet. Samtidig som det latinske alfabetet ble vanlig, ble runer tatt i bruk helt frem til 1400-tallet. De to alfabetene ble brukt til ulike formål. Mens det latinske alfabetet ble brukt til kristne tekster, oversatte tekster, lovtekster og sagaer, ble fuþark hovedsakelig brukt til hverdagslige tekster (Jansson, 2010, side 106).

Manglende leseferdigheter blant nordmenn skapte et behov for en modernisering av skriftspråket. Boktrykkerkunsten hadde gitt muligheten til større produksjon av bøker med sin masseproduksjon av bøker. På 1500-tallet ble det norrøne skriftspråket modernisert, men ikke etter talemålet slik situasjonen var i Sverige og Danmark. I Norge ble det derimot modernisert etter det danske språket. Flere bøker som originalt var skrevet på norrønt ble revidert til dansk, blant annet lovboken som kom i 1604. Dette markerte den endelige overgangen til dansk som skriftspråk. Til tross for et nytt modernisert skriftspråk, ble det likevel skrevet tekster som tok utgangspunkt i norsk talemål (Jansson, 2010, side 137-138).

På 1700-tallet hadde dansk høy status blant den norske overklassen. Embetsmenn og deres familier var ofte blant de som snakket dansk. På landsbygda ble det snakket en rekke ulike dialekter, og disse ble sett ned på som ufullstendige utgaver av dansk. Til tross for dette, utviklet dialektene seg uavhengig av det danske talemålet. Enkelte steder møttes derimot de to talemåtene, og det oppsto en blanding av de to talemåtene. Nordmannen Ludvig Holberg jobbet for å utvikle et godt litteraturspråk på morsmålet. Holberg mente man bare skulle bruke fremmedord der det var helt nødvendig. Dette mente han ville være fornuftig selv om det ikke var en konsekvent rettskriving i dansk på 1700-tallet (Jansson, 2010, side 185-189).

Skrevet 30.01.2012

Kilder:
 * Jansson, B. K., Kristoffersen, K. E., Krogh, J., & Michaelsen, P. A. (2010). //Tema Vg2. Norsk språk og litteratur//. Oslo: Det Norske Samlaget.
 * Bilde: Hentet januar 24, 2012, fra @http://www.flickr.com/photos/30591976@N05/6086199568/sizes/m/in/photostream/