Samisk+språk

//Skrevet av Ida Mathilde Bergseter Moe, Marthe Fjeld og Ingvild Hovdelien Midthaug//

Da Norge gikk ut av unionen med Danmark og Norge fikk en egen grunnlov, ble samene etterhvert ansett som mindreverdige. De ble blant annet fra tatt eiendom fordi de ”tilhørte” den norske stat ettersom samene kun var der noen ganger i året for å la reinsdyrene gjete. Dessuten stod samene på et lavt kulturelt nivå. 1800-tallet skulle bli et århundre der nasjonsbyggingen var viktig, i likhet med mange andre land i Europa. Utover på 1800-tallet, i tråd med at nasjonalromantikken vokste frem i landet, ble fornorskingspolitikken mer aktivisert. Ideen om at en nasjonalstat krevde assimilering stod sterkt, og alle de kulturelle og språkrelaterte forskjellene som fantes i minoritetsgruppene måtte forsvinne. Det viktigste i fornorskingsprosessen var religiøse tradisjoner, språk og språklæring. Det medførte at skolen ble en viktig institusjon i denne prosessen. Prestene hadde tilsyn med skolen, og fikk i oppgave å godkjenne og ansette lærere. Da unionen mellom Norge og Sverige oppstod, var det svenskene som fikk ansvaret for utenrikspolitikken, og nordmennene så dette som et stort problem. De mente at det var viktig at samene som bodde i grenseområdene måtte gi uttrykk for at de var norske og lojale til den norske staten, og de som ikke ble oppfattet som norske måtte fornorskes.

Grunnloven § 110a lyder slik: «Det paaligger Statens Myndigheter at lægge Forholdene til Rette for at den samiske Folkegruppe kan sikre og udvikle sit Sprog, sin Kultur og sit Samfundsliv.» («7.2.2 Grunnloven § 110a - regjeringen.no», 1814). Denne bestemmelsen kom til virke i Grunnloven i 1988 og viser noe av forandringen i samfunnet etter andre verdenskrig. Assimileringspolitikken minsket og samene fikk sine rettigheter og ble ansett som en viktig befolkning å ta vare på.

Sameloven, som ble opprettet 1987, er grunnlaget for Sametinget og samenes rettigheter i Grunnloven. Sametinget ble første gang åpnet 9. oktober 1989. I 2006 ble retten til land og vann i Finnmark fylke endelig avklart, og eiendomsretten ble overført til befolkningen i Finnmark (Finnmarkseiendommen).

//Skrevet 30.01.2012//

Kilder: Bi Haavind. (2010, april 10). Samisk historie - Tromsø kommune. www.tromso.kommune.no. Hentet november 22, 2011, fra [] Det nasjonale gjennombrudd - Wikipedia. (udatert). Hentet januar 24, 2012, fra [] Oppbruddstid. (udatert). Hentet januar 24, 2012, fra [] Norges Grunnlov - Wikipedia. (udatert). Hentet januar 24, 2012, fra [] 7.2.2 Grunnloven § 110a - regjeringen.no. (1814). Hentet januar 24, 2012, fra [] Bildekilde: «kjeik. (2010). //IMG_1239//. Hentet fra http://www.flickr.com/photos/kjeik/4345779020/»