Landsmål

// Skrevet av: Julie Jahr, Anette Mathiesen og Eline Holmen //

Landsmålet i Norge er et resultat av Ivar Aasens jakt etter dialekter i Norge. På 1840-tallet fikk Ivar Aasen et offentlig for å reise rundt i landet, for å undersøke ulike dialekter. I 1848 hadde Ivar Aasen sammenlignet ord og grammatikk i de forskjellige dialektene. Etter to år ga han ut en ordbok, som var basert på det vi i dag kaller landsmål eller nynorsk. Ivar Aasen skrev ikke bare ordbøker, han skrev også skuespill og dikt. Alt ble skrevet på landsmålet. Han fulgte fire forskjellige prinsipper i sitt arbeid med landsmålet. Det første prinsippet gikk ut på at det ikke skulle være valgfrie former. Aasen måtte derfor velge om sterke verb skulle ha endelse i presens eller ikke. For eksempel om verbet ”å bite” skulle hete ”bit” eller ”biter” i presens.

Videre fulgte prinsippet som gikk ut på at det nynorske skriftspråket skulle uttrykke det som var felles for alle de norske dialektene. Det tredje prinsippet var at det skulle finnes en sammenheng mellom skrivemåten av ord med samme opphav. For eksempel ordene lyst og glede, som ble til henholdsvis hug og hugnad. Det siste prinsippet gikk ut på at forskjellen med landsmålet, svensk og dansk skulle være så liten som mulig.

Aasmund Olavsson Vinje og Arne Garborg var to viktige personer når det gjaldt å bringe landsmålet videre. Vinje grunnla i 1858 avisen ”Dølen.” Avisen kom ut ett par år før Aasen la frem det endelige landsmålet. I starten prøvde Vinje å skrive med sin egen rettskrivning, men dette skapte debatter. Senere ble hvert eneste nummer av ”Dølen” sendt til språklig korrektur hos Ivar Aasen før det gikk i trykken. Garborg hadde også en viktig rolle i utviklingen av landsmålet, både som litteraturspråk, som avisspråk og som opplæringsmål i skolen. Han var også med på å skrive den første leseboken på landsmål som var til bruk i den høyere skolen. Han mente at elevene burde få lov til å skrive dialekt før de lærte seg den grunnleggende rettskrivingen innenfor landsmålet. Det var slik han selv hadde lært seg landsmålet.

Kilder
Jansson, Kristoffersen, Krogh, & Michelsen. (2009). //Tema VG3// (2. utg.). Oslo: Det norske samlaget. Stian Vigrestad, Thomas Juul, & Trond Å. Solberg. (2009). Landsmål. Hentet januar 24, 2012, fra http://kurs.uia.no/iktl/studentprosjekter/inf107/2009/inf10703/landsmaal.htm

Ivar Aasen-tunet. (udatert). All sizes | 05 | Flickr - Photo Sharing! Hentet januar 25, 2012, fra http://www.flickr.com/photos/ivaraasentunet/3927071000/sizes/m/in/photostream/