Språkreformer+fra+1950+til+i+dag

// Skrevet av Kristine A. Pedersen, Helene Flatland, og //// Michelle Alloyseus //

Språkutviklingen fra 1900-tallet antydet en tilnærming mellom bokmål og nynorsk til et samnorsk skriftspråk. Samnorsk er: «Ideen om eit felles norsk skriftspråk som byggjer på både nynorsk og bokmål […]» (Jansson, Hognestad, Kristoffersen, Krogh, & Michelsen, 2009. s. 159). Det har vært tre store språkreformer fra 1950 til i dag, som var i 1959, 1981 og 2005. Norsk språknemd ble opprett i 1952, og hadde som oppgave å veilede i språkspørsmål for å fremme tilnærming mellom de to norske skriftspråkene. I 2005 ble nemda erstattet med Språkrådet (Jansson mfl, 2009, s. 157-166).
 * Språkreformer fra 1950 til i dag **

**Læreboknormal i 1959** Fra 1938-reformen ble det innført et skille mellom hovedformer og sideformer. Hovedformen skulle brukes i lærebøker, mens sideformer skulle være tillatt for skoleelever i skriftlig arbeid og være markert med klammer i ordlistene. I en ordliste der bokmål er hovedformen vil ordene se slik ut: //gress [gras]//.

Tilnærmingspolitikken fra før krigen ble svært upopulær i Oslo på femtitallet fordi den nærmet seg nynorsk og folkelig byspråk, og det førte til ”Foreldreaksjonen mot samnorsk” på begynnelsen av 1950-tallet. Reformen fra 1959 ble derfor en ny rettskriving som gjaldt lærebøker hvor både nynorsk og bokmål fikk flere sidestilte, altså valgfrie, former (Vikør, 2005).

** 1981 ** I 1981 ble en ny reform for bokmål vedtatt. Skrivemåten som var gyldig fra 1938 reformen ble igjen tillatt ved å bruke endelser som //–en// på hunkjønnsord i bestemt form entall. Dermed ble det tillatt i offisiell rettskrivning å skrive jenta-jenten og hytta-hytten, ettersom disse ble sidestilte. Noen eksempler på ordformer som ble likestilt er //frem-fram, syd-sør, sen-sein og mave-mage// (Vikør, 2005).

**2005** I 2005 ble en ny rettskrivingsreform gjeldene for både nynorsk og bokmål//.// I bokmål ble former som sjelden ble brukt tatt ut fra ordlistene, mens tradisjonelle former som var mye brukt, ble godkjent som en del av det offisielle skriftspråket. I bokmål forsvant derfor alle klammeformene, og alle bokmålsformene ble sidestilt. I nynorsk gikk den endelige avgjørelsen ut på å beholde skillet mellom hovedformer og sideformer (Språkrådet, 2005).

Skrevet 25.01.2012

Kilder: Bildekilde:
 * //Språkrådet (udatert). «Rettskrivningsendringer fra 1. juli 2005 - Språkrådet», Språkrådet. Hentet januar 25, 2012, fra// [|//http://www.sprakrad.no/nb-NO/Toppmeny/Aktuelt/Rettskrivningsendringer_fra_1///]// . //
 * // Vikør, L. S. (2005, oktober 9). Fakta om norsk språk - Språkrådet. Hentet januar 25, 2012, fra //[|//http://www.sprakrad.no/nb-NO/Politikk-Fakta/Fakta///]
 * // Jansson, B. K., Kristoffersen, K. E., Krogh, J., & Michelsen, P. A. (2008). Tema vg3 (2. utg.). Det norske samlaget (s. 157-166). //
 * // Moyan Brenn, «All sizes | Old books | Flickr - Photo Sharing!», Flickr, udatert, http://www.flickr.com/photos/aigle_dore/6365104687/sizes/l/in/photostream/. //