Fornorsking+av+Samisk

// Skrevet av Mailan Cathrine Tran Nguyen, Helen Frivoll, Andreas Eek Dahl // Samene er et norsk urfolk med røtter på Nordkalotten så langt vi kan se tilbake i historien. Samisk slik vi kjenner det i dag, bli regnet fra begynnelsen av 1600-tallet og tilhører språkgruppa finsk-ugrisk språk. Sammenlignet med norsk grammatikk, finner vi en del forskjeller ettersom samisk ikke er et indoeuropeisk språk. I tillegg til dette diskuteres det ofte om hvorvidt samisk er flere språk, eller om det kun har flere dialekter. I Norge brukes det hovedsakelig tre forskjellige dialekter (språk): nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.

Resultater fra språkbruksundersøkelser forteller oss at det den dag i dag er flere samer som ikke kan lese og skrive samisk til tross for at de snakker det. I tillegg er det mange med samisk bakgrunn, som verken kan snakke eller forstå språket. Dette er resultater av fornorskningspolitkken som ble ført av staten på 1850-1950-tallet i Norge.

Mye av bakgrunnen for politikken finner vi i de store endringene som Norge gjennomgikk på 1800 – tallet. Unionen med Danmark ble oppløst og landet fikk en egen grunnlov. Det var et århundre for bygging og konsolidering av den norske nasjonen. I tillegg til dette gikk Norge senere i union med Sverige, og lojalitet til den norske staten og det nasjonale ble viktig.

Regjeringen opprettet «Finnefondet» i 1851, og markerte med dette innledningen på den statlige fornorskningspolitkken som ble ført på minoritetsgrupper i Norge. For samene betød dette at undervisningen foregikk på norsk med norske bøker. «Wexelen-plakaten» som kom på slutten av 1800-tallet instruerte blant annet at samisk kun skulle brukes når det var strengt nødvendig.

Til tross for at mange forventet en endring av fornorskningspolitikken da det ble forbedringer i skolen gjennom første halvdel av 1900-tallet, ble fornorskningspolitikken derimot mer gjennomført. Det ble bygd statlige skoleinternater der samiske elevene bodde i flere uker, for å lære at norsk var veien til suksess. Som et resultat av dårlig systematisk undervisning for samene, var det mange elever som verken lærte å lese eller skrive ordentlig norsk. Det hjalp heller ikke at bruken av samiske lærebøker etterhvert ble tillatt, ettersom det var for få lærere som selv kunne begge språkene.

En ny skolelov som tillot samisk som opplæringsspråk kom ikke før i 1959, og det tok ytterligere 10 år før retten til opplæring i samisk ble slått fast i grunnskoleloven. I dag har samene sitt eget Sameting og en Samisk høgskole.

Skrevet 25.01.2012

Kilder:
 * Jansson, B. K., Kristoffersen, K. E., Krogh, J., & Michelsen, P. A. (2009). //Tema Vg3//. Oslo: Det norske samlaget.
 * Norway, B. P. L. (2010). //Sami village in Kanadaskogen//. Hentet fra http://www.flickr.com/photos/bergen_public_library/4502615016/